Sezóna jednání ve VaV jednoznačně vrcholila v dubnu a květnu. Vedle úzce specifických a vysoce odborných akcí, jako byly konference Compass Programmatic nebo workshop k půdní biologii, které organizovala naše pracoviště, se uskutečnily i konference se širším záběrem, garantované AV ČR a uspořádané Kanceláří AV ČR.
![eu2009.cz](https://webarchiv.lib.cas.cz:443/wayback/20120107072217im_/http://abicko.avcr.cz/miranda2/export/sitesavcr/data.avcr.cz/abicko/2009/07/Images/06_1.jpg)
© Stanislava Kyselová, Akademický bulletin
ERA 2009: 16.–18. dubna
V záměrně odlišném, netradičně neformálním duchu se konala mezinárodní konference ERA 2009 – Role of Basic Research in the Process of Structuring European Research Area, která do Prahy přilákala přes sto významných expertů z výzkumných organizací, univerzit, průmyslu, ministerstev pro výzkum a grantových organizací z Evropy, USA, Tchajwanu či Ruska. Po dva dny se diskutovalo v pěti sekcích těsně provázaných s prioritami Evropského výzkumného prostoru (ERA).
Akci zahajoval předseda Akademie věd ČR Jiří Drahoš spolu s náměstkem ministra školství, mládeže a tělovýchovy ČR pro evropské záležitosti Jakubem Dürrem. Ve svém projevu mj. zdůraznil, že Akademie sdílí s MŠMT priority ve VaV, jako jsou výzkumné infrastruktury a mobilita mladých výzkumných pracovníků. Považuje však za nutné vidět distribuci výzkumných infrastruktur geograficky vyváženou; distribuce podpoří vyváženou mobilitu mladých vědců. Mobilitu nelze chápat jako cíl. „Často se zapomíná na skutečnost, že špičková věda je vysoce soutěživá, proto je spolupráce ve vědě často zvažována z velmi pragmatického úhlu pohledu,“ uvedl Jiří Drahoš. Úvodní blok uzavřel Jüri Engelbrecht, který představil organizaci ALLEA – All European Academies, jež sdružuje na 53 akademií věd ve 40 evropských zemích. Vystoupení Jüriho Engelbrechta reflektovalo původní myšlenku konference coby workshopu akademií věd. Závěr sekcí patřil příspěvku ITRE – Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku Evropského parlamentu.
Za řečnickým pultem se postupně vystřídaly známé osobnosti z evropského VaV – Hervé Pero (EK), Norbert Kroó (ERC), Wilhelm Krull (VolkswagenStiftung), Charles Edquist (CIRCLE), David Livesey (LERU), Roland Schenkel (JRC), Ian Halliday (ESF), Ernst-Ludwig Winnacker (EK), Michal Kleiber (ERC), Manfred Horvat (TUWIEN) nebo Alan I. Leshner (AAAS).
ICT Research and Innovation: Raising the Game: 20. dubna
Společné setkání expertů v rámci panelu ISTAG, které se zaměřilo na definování a zavádění politiky informačních a komunikačních technologií (ICT) v zemích EU, náměstků ministerstev odpovědných za implementaci této politiky (ICT National Research Directors) a ředitelů technologických platforem (ETP) k problematice ICT se uskutečnilo nad novým komuniké EK ke strategii propojující výzkum, inovace a společenské výzvy. Komuniké vyzvalo k tažení ICT VaVaI v Evropě kombinací nabídky a poptávky a zdůraznilo nutnost zvýšit investice do programů, posílit spolupráci mezi investory a podpořit mezioborové inovace.
Konference ERA 2009 i setkání expertů ICT byly doprovodné akce jedné z největších předsednických událostí – FET09.
FET09 – Science beyond Fiction: 21.–23. dubna
Možnosti naší technologické budoucnosti, špičkový výzkum prostřednictvím budoucích technologií, špičkové světové vědce a politiky ve výzkumné politice, projekty evropského exploračního výzkumu zaměřené do budoucnosti… To všechno přinesla konference s podtitulem Věda za hranicemi představ pořádaná Akademií věd ČR a Evropskou komisí s přispěním Českého vysokého učení technického v Praze. Souběžně s FET09 se konala i tisková konference, na níž Evropská komise oznámila, že do roku 2013 zvýší roční investici 100 milionů eur do budoucích technologií o 70 %, do roku 2015 pak tuto investici zdvojnásobí.
Konference FET09 se bezesporu stala novým fórem věnujícím se hraničnímu výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících informačních technologií. Na 750 významných vědců, expertů, politiků, zástupců průmyslu a médií vedlo dialog o roli hraničního výzkumu v dnešní vědě, technologiích zítřka a jejich vlivu na budoucí společnost. Součástí konference bylo i 29 vědeckých sekcí, science café a výstava, která představila 29 ukázkových projektů dnešního špičkového výzkumu – např. simulaci jednoduchých organismů, robotického lachtana nebo syntézu znakové řeči.
Konference se zúčastnili také představitelé Akademie. Miroslav Tůma z Akademické rady přispěl diskusí o roli posilování víceoborového výzkumu v rámci ICT. Jiří Kadlec se svým týmem z Ústavu teorie informace a automatizace AV ČR, v. v. i., představil v rámci výstavy tři demoverze zaměřené na algoritmy pro signální a obrazové zpracování a urychlení výpočtů a jejich praktické možnosti (zaostřování obrazu, koncept FPGA urychlení vedoucí k redukci spotřeby výpočetní jednotky a aplikace vyhodnocující růst kolonií kvasinek).
Konferenci zakončila světová premiéra projektu Multimodal Brain Orchestra. Pomocí mozkem zaznamenaných fyziologických reakcí v reálném čase její členové kontrolovali interaktivní audio-vizuální podívanou, která zkoumala hlubiny emocionální zkušenosti.
Výzkumní pracovníci v Evropě bez bariér: 28.–29. dubna
Účastníci této akce se snažili vyhodnotit stávající mechanismy podpory rozvoje lidských zdrojů a mobility výzkumných pracovníků jak na úrovni členských států, tak na celoevropské úrovni a konzultovat možnosti pro větší informovanost a efektivnější využití stávajících nástrojů. Reflexe stávajících mechanismů je naprosto nezbytná; těžko by se jinak podařilo vytvořit „pátou svobodu“ představenou ve Vizi 2020 (odstranit překážky bránící volnému pohybu výzkumných pracovníků, znalostí a technologií). V úvodním zasedání o tomto problému diskutoval mj. premiér Mirek Topolánek a eurokomisař Janez Potočnik.
Konference navazovala na práci expertních skupin, které se věnovaly problematice lidských zdrojů ve výzkumu a vývoji v rámci přípravy Zelené knihy o Evropském výzkumném prostoru, a na následné Sdělení EK: „lepší kariéry, více mobility: partnerství evropských výzkumných pracovníků“ z května loňského roku.
Konferenci doplnily tři specializované semináře. První se věnoval zkušenostem s přípravou a zaváděním Národních akčních plánů vytvořených na základě Sdělení EK, druhý se zabýval otázkou výchovy a podpory mladých talentovaných vědců v Evropě. Třetí seminář se zaměřil na specifické znalosti, jako jsou řízení projektů nebo transfer technologií. Programový výbor akce řídila profesorka Helena Illnerová.
Steering Platform on Research for the Western Balkan Countries: 28. května
Zasedání Řídící platformy výzkumu pro státy západního Balkánu se konalo od roku 2006 již pošesté a do Liblic přivedlo 40 delegátů z 18 států a několika organizací. Na pořadu dne byla účast v 7. RP, otázka mobility a výzkumných infrastruktur. Úvodním tour de table zástupci z Balkánu vyjádřili obavy ze snižování již tak nízkých investic do výzkumu a vyzvali k regionálně specializovaným výzvám v rámci 7. RP. Delegáti také kritizovali komplikované administrativní procesy podávání evropských projektů a přetrvávající vízové problémy. Závěrem jednání vyzvala EK balkánské státy k přijetí Evropské charty a Kodexu pro výzkumné pracovníky a synergii ve využívání 7. RP a předvstupního nástroje IPA.
JARMILA TIOSAVLJEVIČOVÁ,
Odbor pro evropskou integraci a využití znalostního potenciálu KAV ČR