ProfitČeský
ExportPodnikatelské akce

Přihlásit/RegistrovatObjednat
týdeník

Načítání

AKTUALITY

PODNIKÁNÍ

FINANCE

PRÁVO A DANĚ

REALITY

REGIONY A EU

POLITIKA

VEŘEJNÁ SPRÁVA

OSOBNOSTI

TECHNOLOGIE

TRENDY

NÁZORY

Speciální přílohy:

Daňová kalkulačka

Archiv PDF časopisu

Eva Šťastná: V Česku chybí větší propojení vědy
s praxí

23.1.2012 06:09Dalibor
Dostál

Novou naději pro nemocné postižené různými nervovými chorobami
dávají léky, které vyvíjí tým Evy Šťastné z Ústavu organické chemie a biochemie
Akademie věd České republiky, který na projektu spolupracuje s Fyziologickým
ústavem Akademie věd.

Foto: ÚOCHB

Jaké nemoci by mohla vyvíjená látka pomoci léčit?

Naše sloučeniny by mohly být prospěšné v případě poranění mozku, při
poškození způsobeném nepříznivými vnějšími i vnitřními vlivy, či stárnutím. V
současné době máme na seznamu choroby nebo poruchy jako je traumatické poškození
mozku, následky mozkové mrtvice (iktus), Alzheimerova nemoc, Parkinsonova nemoc,
epilepsie, deprese, schizofrenie, chronická bolest, poškození mozku po
dlouhodobém užívání drog, a podobně. To ale neznamená, že na všechny výše
uvedené nemoci bude naše sloučenina fungovat. Možná to bude ve finále jen jedna,
a to jen v případě, že další vývoj proběhne v pořádku.

Jak dlouho trvá její vývoj a jak blízko je dle Vašeho odhadu její
nasazení v praxi?

Celá záležitost původně nezačala jako vývoj léků. Snažili jsme se zjistit,
jaký vliv mají látky podobné pohlavním hormonům na fungování chemických poslů,
které v mozku přenášejí informace. Celý projekt je řešen ve spolupráci
s Fyziologickým ústavem AVČR, v.v.i. který je klíčový právě
v biologické a medicínské části. Naším úkolem bylo připravit soubor
podobných sloučenin. Zhruba před čtyřmi roky nás překvapilo, jak dobré účinky
mají některé z těchto látek na buňky vystavené podmínkám podobným stavům
mozkových buněk při iktu.  Je velmi těžké odhadnout jak dlouho bude trvat
další vývoj a především, tyto látky čeká ještě mnoho testů z hlediska jak
účinnosti, tak bezpečnosti.

Na čem to závisí?

Vývoj závisí na mnoha faktorech. Zcela zjednodušeně lze ale říci, že jedním
z nejdůležitějších jsou peníze. Peníze na testy, zda látky nemají
nepříznivé vedlejší účinky, zda se v těle dostanou tam, kam potřebujeme,
zda v něm nevytvoří něco toxického a také zda zase z těla beze škody
odejdou. To všechno jsou jenom příklady potřebných testů. Ve skutečnosti je celá
situace ještě mnohem složitější. Ale obecně je známé, že pokud se látka
nedostane do praxe do deseti let od podání patentové přihlášky, komerčně se ji
nevyplatí zavádět. Výše popsané je ale jen vědecká část. Je potřeba si uvědomit,
že uvedení léčiva do praxe je záležitost velmi drahá. Farmaceutické firmy
investují při vývoji jedné látky stovky milionů dolarů. Nicméně, snažíme se
získat finanční podporu od státu a zároveň hledáme komerční partnery.

Farmaceutický průmysl je velmi bohatý. Má vývoj podobných přelomových
léků adekvátní ocenění jak pro vědeckou instituci, tak pro samotného
vědce?
Je třeba si uvědomit, že duševní vlastnictví ve formě
patentu a souboru dat k dané látce je vlastně obchodním artiklem, který lze
velmi dobře zpeněžit ať již licenční cestou a nebo například vznikem spin-off
firem.Na příkladu mimořádně úspěšných léků profesora Antonína Holého vidíme, že
pro i pro vědeckou instituci je vývoj léků ekonomicky motivující, výhodný a
perspektivní a svůj malý podíl z objevu dostane i vědec – objevitel. Ale je
potřeba zdůraznit, že úspěch látek profesora Holého je mimořádný případ. Nicméně
– současná situace ve farmaceutickém průmyslu ukazuje, že většina velkých firem
získává nové látky/léky právě cestou spolupráce s akademickým
prostředím.

Patentujete svůj produkt a jeho jednotlivé části?
Ano.
Objevíme-li zajímavou biologickou aktivitu, charakteristickou pro určitou
skupinu látek a lepší farmakologické vlastnosti odlišné od našich předchozích
objevů, podáváme nové patenty.

S jakými potížemi jste se při patentování setkali?

Pro nás, alespoň ze začátku bylo překážkou, že jsme takový patent neuměli
napsat. Nyní na to má náš ústav odborníky. Někdy je problém, že patentoví
úředníci obvykle nejsou specialisty v našem poměrně úzkém oboru a máme
potom občas problémy se dorozumět. Kromě toho se celá problematika poměrně
rychle vyvíjí a mění. Další překážka je, že v současném hodnocení vědecké
práce je nesmírně důležité publikovat v renomovaných časopisech. Práce na
patentu ovšem vyžaduje zcela jiný přístup a spousty času. Je to hodně obtížné
oba tyto požadavky propojit.

V čem je pro Vás naopak nejvíce přínosný?

Bez kvalitní ochrany duševního vlastnictví není výzkum a vývoj v této
oblasti možný. Přínosem je určitě rozšíření našich znalostí a možnost pohledu na
celou problematiku nejen z čistě vědeckého ale i z praktického
pohledu.

Co by podle Vás pomohlo zlepšit podmínky výzkumu v ČR, tak, aby země
produkovala srovnatelné množství objevů a vynálezů se zeměmi své velikosti a
ekonomické vyspělosti?
Domnívám se, že je to všechno bohužel hodně
o penězích. Lepší finanční ocenění vědců, které by je motivovalo a umožňovalo
jim soustředit se jen na vědu by určitě vedlo k produkci více patentů. Také
větší šance na získání grantové podpory by znamenala více zajímavých projektů a
tedy statisticky větší pravděpodobnost velkého vynálezu.

A pokud odhlédneme od finanční stránky?

Pominu-li peníze, kterých není nikdy a nikde dost, je to o lidech, jejich
vůli a zarputilosti objevovat a bádat. A taky o štěstí. Je potřeba ale zmínit
ještě jednu důležitou věc. V našem oboru například chybí větší propojení vědy s
praxí. Například v USA mají university takzvaný Medical Campus, kde je
universita propojena s nemocnicí v jednom komplexu a tím pádem mohou vědci
spolupracovat přímo s lékaři na aktuálních problematikách. Teorie jde rovnou do
praxe. Problémy se řeší okamžitě a nápady a diskuze a meetingy jsou na denním
pořádku v kavárnách v komplexu nemocnice/university. To je neuvěřitelně tvůrčí a
motivující prostředí. Tento model v České republice často chybí. Vědci
musí  ami aktivně vyhledávat spolupracující pracoviště, která jsou často na
opačném konci města či republiky a tím pádem se vše prodlužuje.

Vytisknout
článek    Přeposlat
e-mailem

Tweet

Poslední články v rubrice

Zbyněk
Frolík: Jen zlomek nápadů se hodí k patentování

Eva
Šťastná: V Česku chybí větší propojení vědy s praxí

Pavel
Matoušek: Díky mému projektu se měsíčně uskuteční obchody za půl
miliardy

Franta
Anýž: Kovový svět v hrsti

Thomas
Tzokas: Češi objevili kouzlo pokeru

Diskuze

Eva
Šťastná: V Česku chybí větší propojení vědy s praxí

Nový příspěvek

Zrušit odpověď na komentář

Autor *

Email *

Text

AKTUALITY

Praha zaznamenala nejvyšší hrubý objem nově
pronajatých ploch

23.1.2012
16:55

Ze studie Office Pulse od společnosti Jones Lang LaSalle vyplývá, že
kumulativní hrubý objem nově…
celý článek…

Společnost Roland Berger jedná o vzniku evropské ratingové
agentury

23.1.2012
15:40

Společnost Roland Berger Strategy Consultants potvrdila, že jedná s několika
finančními institucemi z EU a…
celý článek…

EU se dohodla na zákazu dovozu íránské ropy

23.1.2012
14:25

Státy Evropské unie se dohodly na zákazu dovozu íránské ropy. Informovala o
tom dnes tisková…
celý článek…

» další aktuality...

KURZY MĚN

NEJBLIŽŠÍ AKCE

ANKETA

Očekáváte, že v roce 2012 padne
euro?

Ano, padne

Ne, vydrží

Vidím to 50:50

Zobrazit
výsledky

Nahrávání ...

Katalog ověřených kontaktů

Auto-moto

Cestovní ruch

Doprava

Ekologie

Energetika

Finance,
právo

Nábytek

Reality

Restaurace,
ubytování

Stavebnictví

Strojírenství, kovo

Úřady,
veřejná správa

Voda,
vzduchotechnika

Vzdělání, jazyky

Přes 300.000
firem z celé ČR

Daňové termíny

Spotřební daň - 24 leden 2012
(Minulá událost)

Daň z biopaliv - 31 leden 2012
(za 6 dní a 13:38 hodin.)

Daň z příjmů - 31 leden 2012
(za 6 dní a 13:38 hodin.)

Daň z nemovitostí - 31 leden 2012
(za 6 dní a 13:38
hodin.)

Daň silniční - 31 leden 2012
(za 6 dní a 13:38
hodin.)

RSS

Kontakty

©
2012 EMPRESA MEDIA, a.s. Všechna práva vyhrazena. [email-masked]