Monitoring tiskových zpráv AV ČR

Přejít do archívu
zpráv

V dejvickém „květáku“ vznikají léky budoucnosti

19.11.2014 |
Mladá fronta DNES |
Strana 3 | Praha

Vyléčit chřipku během pár hodin nebo zničit nádor diamanty? Jakkoli
se to může jevit nemožné, jednou to lidé budou umět. Věří v to vědci z
dejvické budovy přezdívané Květák.

DEJVICE Říká se tomu zvláštně – nanošperkařství. To proto, že se
při tomto vědeckém odvětví používá zlato a hlavně diamanty. „Jsou to
vlastně nanokrystaly, které dokážou identifikovat rakovinové buňky a
bojovat s nimi,“ vypráví mladý vědec Petr Cígler v jedné z laboratoří nové
budovy Ústavu organické chemie a biochemie Akademie
věd.

Laicky řečeno: částečky diamantů Cígler se svým týmem
používá jako sondy, které mohou v těle rakovinu odhalit a následně
zničit.

Cígler však upozorňuje, že než by se tato metoda léčby
mohla objevit v praxi, uběhne nejméně deset let a výzkum ještě musí
zodpovědět řadu otázek.

Přesto si už vědci z Dejvic nechali
výsledky patentovat. A vědí proč: díky patentům je totiž jejich ústav
jedním z nejbohatších na světě.

Ústav organické chemie a biochemie
je prakticky světový unikát. Jeho příjmy se ročně pohybují ve stamilionech
korun, což je třeba více, než vydělává slavná univerzita v Princetonu.
Ústav za to vděčí profesoru Antonínu Holému a
lékům, které vznikly na základě jeho výzkumu. Jde například o preparáty,
jež pomáhají v léčbě HIV nebo hepatitidy typu B. Díky těmto penězům celý
areál ústavu prochází rozsáhlou rekonstrukcí, v jejímž rámci vznikla i
jedna z nejmodernějších vědeckých budov u nás. V sobotu se do ní mohla
poprvé podívat veřejnost. Architekt: Přezdívku beru Nová budova by měla
zdejším vědcům pomoci vytvořit zázemí, které by umožnilo na úspěchy Holého
navázat. Jen pro představu: je zde osmnáct velkých laboratoří s
nejmodernějším vybavením, poslední ustupující patro nabízí střešní zahradu
a hluboko pod zemí jsou v betonovém sarkofágu umístěny servery s tisíci
počítačovými procesory určenými pro složité výpočty.

Jak se zdá, i
vědci mají smysl pro humor. Supermoderní budova oficiálně nese jméno po
profesoru Holém, zaměstnanci ústavu ji však kvůli nezvykle oblému tvaru
překřtili podle zeleniny.

„Přezdívku Květák neberu jako něco
pejorativního. Byl jsem ujištěn, že je to spíše pozitivní pojmenování,“
říká architekt Ivan Šrom z VPÚ Deco Praha. Spolu s Kateřinou Maškovou jsou
autory stavby.

Tvar sférického trojúhelníku vybrali záměrně, aby
si budovy navzájem nestínily. „Květák“ totiž stojí na poměrně malé ploše
areálu ústavu. „Byli jsme se podívat na podobné budovy v zahraničí,
nicméně tento zvolený tvar je skutečně jedinečný,“ dodává Ivan
Šrom.

Projekt se v průběhu let měnil. Původně měla budova sloužit
jen jako přednáškový sál a o vzniku laboratoří se rozhodlo až
později.

Cože? Lék proti obezitě?

Výzkumů se v ústavu v
současnosti odehrává několik desítek, přičemž slibně jich vypadá celá
řada. Kromě zmiňovaných nanodiamantů vědci například pracují na látce,
která by mohla jednou provždy vyřešit problém s obezitou. Příliš detailů
známo není, nicméně preparát se už úspěšně testuje na
zvířatech.

Slibně vypadá i výzkum, jehož výsledkem by mohla být
náhrada dnešních antibiotik. Vědci z dejvického výzkumného ústavu se proti
bakteriím pokoušejí bojovat takzvanými peptidy a v laboratorních
podmínkách velmi úspěšně. Na jejich stopu je překvapivě přivedl včelí jed.
„Peptidy jsou slibná skupina látek, proti kterým by nemusela vzniknout
rezistence (odolnost, pozn. red.) jako na dnešní antibiotika,“ popisuje
Sabina Čujová s tím, že peptidy dokážou bakterie zlikvidovat ne v řádu
dnů, jako je tomu u dnešních léků, ale i v řádu hodin. Teoreticky by to
mohlo vypadat tak, že dopoledne pocítí pacient příznaky chřipky a po
požití léku bude do odpoledne zdravý.

Jenže takové naděje vědci
zatím mírní. Jejich úvahy se teď spíše stáčejí k tomu, že by se peptidy
daly využít na léčení povrchových ran či jako podpůrná složka při léčbě
klasickými antibiotiky.

***

Profil

Profesor Antonín
Holý

Se jménem profesora Holého jsou spojeny desítky patentů. Hlavním
výsledkem jeho výzkumné práce byly především léky, třeba proti virům
pásového oparu, pravých neštovic, ale především proti viru HIV. Holého
preparáty zachránily životy milionů lidí po celém světě. Z nemoci, která
téměř bez výjimky končila smrtí, se díky němu stalo onemocnění, se kterým
mohou pacienti žít desítky let. V Ústavu organické
chemie a biochemie Akademie věd Antonín Holý pracoval od roku 1960.
Zemřel po dlouhé nemoci v roce 2012 ve věku 75 let.

Foto popis| Jako by právě vyrostl Budově ve tvaru sférického
trojúhelníku dali její obyvatelé přezdívku Květák. Nový pavilon Ústavu
organické chemie a biochemie navrhli architekti z ateliéru VPÚ Deco Praha.
Foto: Petr Topič, MAFRA

Foto popis| Laboratoř Den otevřených
dveří.

O autorovi| Vojtěch Janda, redaktor MF DNES a 5plus2

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - Praha

© SSČ AV ČR, v. v. i., Odbor správy webů, technický správce: [email-masked]