reklama

X

Uživatelské jméno:
Heslo:

Trvalé přihlášení

Nemáte-li registraci, pokračujte zde

Nepamatuji
si heslo
Potřebujete poradit? Volejte zdarma: 800 110
022 e-mail: [email-masked]

Přihlášení

Předplatné

Dnešní vydání HN

12. leden
2015 7°C,
1°C

www.ihned.cz

Kurzy
$23,96€28,29

Byznys

Domácí

Zahraniční

Názory

Life

Tech

Art

Auto

Foto

Video

Archiv

Respekt

Ekonom

M&M

Sport

Žena.cz

Archiv

IN

Víkend

Proč NE?!

Český
exportér

Rozhovor nanotechnologie
klasická
hudba

Nanochemik a hudební skladatel Petr Cígler: Snad jsem na správné vlně

Jan
Bartáček

9. 1. 2015 (poslední aktualizace 12. 1. 2015 07:52)

Přečteno 1 271x
rozhovor
0

Facebook Twitter Pocket Přeposlat

reklama

Petr Cígler vede svůj badatelský tým nanochemiků v Akademii věd ČR a kromě
toho také experimentuje s vážnou hudbou.

V obou případech na té nejvyšší úrovni. A sklízí za to
ocenění.

Petr Cígler

autor: HN - Libor Fojtík

Badatel coby blázen v ústraní, vzdorující svou
posedlostí normám, potrhlý umělec žijící jen ve svém světě... Tak tyhle mýty o
nepraktických lidech s rozcuchanými vlasy a roztěkaným pohledem podle Petra
Cíglera už dávno neplatí. On sám je toho bytostným příkladem a jako úspěšný
moderní mladý muž odvážně posouvá hranice špičkového výzkumu i současné vážné
hudby. Petr Cígler je vyloženě renesančním typem člověka, se vzájemně se
doplňujícím talentem pro vědu i umění. Ve svých šestatřiceti letech má za sebou
již řadu úspěchů v oblasti nanochemie, a přestože je v hudební skladbě samouk,
odborníci ho navíc řadí k nejzajímavějším českým skladatelům vážné hudby
poslední dekády.

Ve své laboratoři vymýšlíte pozoruhodné nanočástice a nové molekuly,
které pomáhají především medicíně v boji se zhoubnými nádory. Jak taková
nanočástice vlastně vypadá?

Náš přístup k využití nanočástic v medicíně vychází
především z jejich unikátní velikosti. Zní to možná banálně, ale základní trik
je právě v rozměru - pro terapeutické zásahy na úrovni buněk potřebujete
vyvinout adekvátní nástroje. Chirurg také nepoužije pro operaci mozku kuchyňský
nůž, ale velmi malý skalpel. Podobné je to u nás. Kdybychom pro operace na
úrovni buněk používali například mikročástice, jejich velikost by byla
srovnatelná s velikostí buněk a těžko bychom jimi nějaký zásah provedli. Pro
srovnání si představme, že buňka má velikost lidského těla. Naše nanočástice by
pak vypadaly asi jako špendlíková hlavička.

Nanosvět je rozměrově vlastně velice přesně
ohraničená oblast. Spadají sem objekty a vzdálenosti v rozměrech jeden až
několik set nanometrů. Vše, co je menší, už jsou jen malé molekuly, atomy a
elementární částice, vše, co je větší, je mikrosvět, pozorovatelný obyčejným
optickým mikroskopem. Když použiji už zmíněného srovnání lidského těla s buňkou,
nanorozměrné objekty by pokryly rozměry od malých smítek zhruba po kopací
míč.

Petr Cígler

*1978

Vystudoval analytickou chemii na VŠCHT a anorganickou chemii
na Přírodovědecké fakultě UK. Nyní vede výzkumnou skupinu
syntetické nanochemie v Ústavu organické chemie a biochemie Akademie věd
ČR, v letech 2008-2009 působil v The Scripps Research
Institutu v USA. Jako špičkový chemik získal řadu českých i
zahraničních ocenění, mj. i prestižní cenu Česká naděje 2011,
Prémii O. Wichterleho a Cenu Alfreda Badera.
Skládá experimentální vážnou hudbu a o jeho skladby projevují zájem renomované
mezinárodní festivaly (např. Pražské jaro 2013).

S tak miniaturními formami hmoty se jistě
pracuje zcela jinak než s objekty rozpoznatelnými standardním mikroskopem, natož
s těmi, které běžně vidíme pouhým okem.

Nanosvět je fascinující tím, že v něm často neplatí
zákonitosti, na které jsme zvyklí z našeho okolního světa. Nacházíme se někde na
pomezí molekul a mikročástic a kvůli Brownovu pohybu zde třeba nepozorujeme vliv
gravitace, tedy nedochází k usazování objektů. Vše se neustále pohybuje, naráží
do sebe. Kovové objekty jsou průsvitné a povrch nanočástic ukrytý v malém
množství hmoty je tak velký, že na něm můžeme dosahovat závratně vysokých
koncentrací molekul, kterými může být třeba léčivo. Z pohledu chemika je to
svět, kde se protínají všechny druhy materiálů - anorganické, organické,
biochemické. Pro některé účely tak používáme částice na bázi bílkovin,
inspirované strukturou virů, jindy potřebujeme nanočástice kovů nebo
nanokrystaly diamantu. Rozhodující je specifická funkce, pro kterou je chceme
využít, a chemická architektura na jejich povrchu, kterou na nich vystavíme
pomocí syntetické chemie.

Mluvíte o tom s takovou samozřejmostí, jako
kdyby nebyl problém vyprojektovat jakoukoli nanočástici, kterou bychom zrovna
potřebovali. Co všechno taková nanočástice umí a k čemu nám může být
prospěšná?

Naše cíle jsou různé - někdy nám jde o prokázání a
zobrazení přítomnosti nemocných buněk nebo patogenu, v jiných případech
používáme částice, které v sobě nesou i terapeutickou funkci. Tento přístup je
poměrně nový a nazývá se teranostika. Je to složenina dvou slov - terapie a
diagnostika. Nanočástice jsou dostatečně velké na to, aby mohly fungovat jako
nepatrné transportní schránky zajišťující dopravení potřebných molekul, třeba
léčiv, na správné místo. Jejich povrch můžeme naprogramovat tak, aby dokázal
komunikovat jen se správnými buňkami, na které narazí při své pouti tělem. Při
vhodném navržení struktury pak mohou nanočástice fungovat zároveň jako
kontrastní látky pro zobrazování. Metody magnetické rezonance nebo pozitronové
emisní tomografie, které známe z nemocnic jako vyšetřovací "tunely", pak takové
částice rozpoznají a nemocná tkáň je lépe zobrazitelná. Další, neméně atraktivní
věcí je možnost řídit terapeutický zásah z vnějšku, tedy bez chirurgického
zákroku. Pomáhá nám k tomu velice tmavě červené, takzvané blízké infračervené
světlo, které nejlépe prostupuje tkáněmi. Kovové nanočástice, které se zachytí
na správném místě, se jím ohřívají a můžeme je použít k zabíjení buněk tepelným
šokem.

Režiséři na mě
nekřičí. Asi se mě bojí, říká herec David Matásek -
čtěte ZDE

Bojíme
se, že ten člověk na pitevním stole není mrtvý, říká patolog Beran - čtěte ZDE

To je úžasné, takhle se už u nás
léčí?

Teranostika se ještě do praxe nedostala, i když už
existují farmaceutické firmy, které mají v portfoliu teranostické částice a
testují je. Nanotechnologie je pak využívána v celé řadě preparátů pro léčbu
rakoviny. Cytostatika jsou uzavírána do nanoschránek, které je snáze dopraví do
nádorů a snižují jejich toxický efekt na organismus. Nanočástice najdeme také v
kompozitech pro dentální a kostní náhrady, v materiálech pro hojení ran,
těhotenských testech nebo látkách zlepšujících kontrast při vyšetření již
zmíněnou magnetickou rezonancí.

Fenomén "nano" dnes úspěšně vstupuje do mnoha
dalších sfér lidského života včetně té komerční, dalo by se skoro říct, že se
stává hitem...

Předpona nano bývá často využívána ke zvýšení
atraktivity různých výrobků nebo produktů. Přitom nanočástice nejsou v přírodě
něco zvláštního. Naopak, jsou tu odpradávna. Třeba lidské tělo je plné
nanočástic, v krvi máme asi pět procent bílkoviny sérového albuminu, což je
nanočástice o průměru několika nanometrů. Viry jsou o něco větší než bílkoviny,
jejich průměr je několik desítek nanometrů. S nanočásticemi se denně setkávají
mineralogové, biologové, astronomové. Jinou věcí je ale nanočástice navrhovat,
připravovat a využívat pro nové účely. Umím si představit, že člověk
bombardovaný reklamami může jen těžko odhadnout, ve kterých případech má použití
nanočástic opodstatnění a zda má u výrobku skutečně očekávat avizovaný mimořádný
účinek. Doufám, že předpona nano co nejrychleji ztratí svou módnost a že
nanočástice budou v blízké době používány výhradně tam, kde můžeme využít jejich
unikátních vlastností. Kromě medicíny především v optice, strojírenství, nových
materiálech, elektronice nebo v chemické syntéze.

Před několika lety vzbudily pozornost dva
zdánlivě triviální obrázky publikované v prestižním vědeckém časopisu Nature -
smajlík a mapa amerického kontinentu. Za jejich složení byla zodpovědná správně
naprogramovaná DNA, jež sama pospojovala řetězce do výsledných obrazců. Podobně
se dají "samovytvářet" také nanokrystaly. Co byste řekl na výstavu nanoartefaktů
vzniklých touto metodou?

Mám sice blízký vztah k umění, ale u těch objektů,
které zmiňujete, se jedná spíš o demonstraci možností metody trochu zábavnější
formou než o tvorbu umění hodného galerie. Nicméně vytváření nanorozměrných
artefaktů programovanou samoskladbou z fragmentů DNA je samo o sobě dostatečně
fascinující disciplína. Je to jedna z mála oblastí molekulárních věd, kde je
možné přímo a s poměrně velkou přesností naprojektovat objekty "in silico", tedy
pomocí počítače, připravit rutinní procedurou stavební součástky a pak už jen
nechat přírodu, aby po smíchání komponent sestavila výsledný objekt. Využíváme
schopnosti párování molekul DNA se svým protějškem, tedy procesu, na kterém je
postaven náš genetický kód a který příroda během milionů let evoluce dovedla k
dokonalosti. Ty nejzajímavější věci jsou pak vlastně dvě. První z nich je vysoká
složitost připravitelných objektů, které zatím nelze dosáhnout jiným způsobem
při odpovídající jednoduchosti provedení. Druhou je počet vyrobených kopií,
který je až nepředstavitelný. V jedné kapce vody lze takto během několika
desítek minut vytvořit až 1015, to je tisíc bilionů, částic o přesně definované
struktuře, geometrii a vlastnostech. Tyto objekty ale mají i své nevýhody -
molekuly DNA nejsou tak stabilní jako jiné materiály, jejich pevnost není
nekonečná a při přípravě vzniká poměrně velké procento nesprávně složených
objektů. U některých aplikací to však nevadí.

Chtěli,
abych v reklamě zpívala Ať sýr dál zůstává, vzpomíná Marta Kubišová - čtěte ZDE

Čuňas:
Původně jsem měl být na vnitru dva měsíce a bylo z toho 17 let - čtěte ZDE

Experimentujete ve vědě, ale jste i kreativní
hudební skladatel. Vaše skladby působí minimalisticky a provokativně, pracujete
s disonancí, překvapením i s přijatými chybami a také s prostorem - hrajete si s
rozmísťováním nástrojů, které se třeba objeví v publiku a přes hlavy diváků
"komunikují" se zbylým orchestrem. Jindy zas obecenstvo oslníte protisvětlem a
orchestr nepozorovaně přemístíte. Do svých děl implantujete neobvyklé zvuky,
některé skladby jsou na hranici technické proveditelnosti. Co je zdrojem takové
invence?

Možná vás napadne, že jako vědec budu mít tendenci
odrážet nějak svůj výzkum do hudby, pravdou je ale spíš opak. Do světa hudby si
chodím od své práce tak trochu odpočinout. Některé mé skladby k přírodním dějům
odkazují, nebo je přímo využívají, ale to je spíš reflexe mého přírodovědeckého
vzdělání. Využívám někdy jevy související s akustikou a jako mnoho skladatelů
přede mnou více či méně sofistikované matematické postupy pro organizaci tónů a
formy. Inspirace pak často přichází od interpretů, kteří mi sami řeknou, co by
asi tak chtěli ode mě napsat. A já už pak jen přemýšlím, jak toho dosáhnout, aby
nás to všechny bavilo.

Jednu skladbu jste dokonce napsal na základě
fyzikální rovnice tzv. dopplerovského posunu...

Ani ne tak na základě rovnice, jako spíš Dopplerova
jevu samotného, který se může stát inspirací skoro každému, kdo žije ve městě.
Proměnu frekvence tónů při poslouchání pohybujícího se objektu známe dobře z
ulice, když kolem nás projíždějí hasiči nebo sanitka. Ten zvuk je dost banální a
nechtěl jsem ho nějak napodobovat. Ale transformace harmonie pomocí Dopplerova
zákona je už daleko zajímavější, přinesla mi materiál, který bych intuitivně
těžko nalezl. Zvuk skladby Über das farbige Licht der Doppelsterne je díky němu
nezaměnitelný, bylo docela dobrodružné ji komponovat. Během psaní mi připadalo,
že vzniká něco, v čem jsem se po delší době oprostil od jakéhosi kompozičního
záměru a cíleně jsem vyřazoval všechny prvky, které by vedly k nějakému lesku
nebo efektnosti pro posluchače. Docela mě pak překvapilo, když po americké
premiéře kritik napsal, že skladba byla téměř až brahmsovská. Měl jsem z toho
radost.

Umělec by měl mít estetické cítění, vědec
vynikající rozum. Nepotřebuje však umělec také zdravý rozum a jistou soudnost,
minimálně při hodnocení svých vlastních výtvorů, a naopak neměl by být vědec
obdařen také citem a fantazií?

Souhlasím s vámi v tom, že vědec by bez fantazie asi
nic inovativního nevytvořil. A bez citu, nebo chcete li intuice, by se možná
babral v projektech, které mohou být slepými uličkami. U umělce bych ale ten
důraz na soudnost moc nekladl. Myslím, že člověk, který tvoří svobodně a
nezávisle, moc rozumně uvažovat nemusí. Určitá vypočítavost v používání
"zdravého rozumu" je vidět spíš u popkultury, kdy autoři už předem kalkulují s
výsledky své práce a vytvářejí je na míru podle vkusu společnosti, která za ně
má zaplatit.

Vy přece ale také píšete skladby na
objednávku, i když ve vašem případě určitě ne tu společenskou...

Díky objednávce skladby je pro mě zajištěna technická
stránka provedení, protože ten, kdo skladbu objednává, ji chce obvykle také
hrát. Při kompozici pak myslím nejvíc na interprety. Posluchači hudby, kterou
píšu, jsou většinou vnímaví a otevření spoustě nových věcí, které dosud
neslyšeli. Nemusím prvoplánově zvažovat to, jestli se jim nový kus zalíbí, nebo
ne.

Nudný
patron Milan Šteindler: Jsem prostě hrdina dívčích snů
- čtěte ZDE

Jsem
off, ale není na tom nic smutného, říká autor loga Občanského fóra - čtěte ZDE

Když jste dva roky v kalifornském The Scripps
Research Institutu spojoval neinfekční obaly virů s částečkami zlata, prý vás
velmi přitahoval oceán, surfování... Sám jste přiznal, že víc než hudba. Ostatně
jste tehdy v USA ani žádnou nenapsal. Věda ale oceánu zřejmě
odolala...

Na Scripps bylo hrozně snadné nechat se vědou doslova
fascinovat. Nepracoval jsem tam jen na přípravě nekompaktních krystalů z virů a
zlatých nanočástic, těch projektů bylo víc a některé z nich ještě volně
pokračují jako spolupráce mezi profesorem M. G. Finnem a mou skupinou. Surfování
bylo skvělou úlevou od práce a přemýšlení. Stačilo sednout do auta a za pár
minut byl člověk na pláži pod útesem, na kterém ústav stojí. Surfování je skvělá
relaxace, nejdřív musíte plavat proti vlnám, pak čekáte na správnou vlnu, někdy
i docela dlouho. Když se vám podaří po vlně sjet, je to velká radost, pro
začátečníka dvojnásobná.

I přes váš mladý věk ve vědě rozhodně
začátečník nejste, užil jste si v ní již několik těch správných vln. Kdy přijde
ta další, jak se na ni čeká? Nebo se už někde na obzoru zvedá?

Mám pocit, že na správné vlně jsme především s mým
týmem syntetické nanochemie. Máme rozpracovaných několik zajímavých projektů a
doufám, že některý z nich najde i využití v medicíně. Tohle je samozřejmě přání
každého, kdo v oboru pracuje, tak nám držte palce, ať se to povede zrovna
nám.

Jan
Bartáček
0

Tweet

reklama

EXTRA

Vydrží jednota Francie?

PANORAMA

Ráj neřestí, i tak se dá mluvit o Česku

AUTORSKÁ STRANA

Hra Luďka Mádla: Vrbův rok. Čtyři svatby a jeden
pohřeb

Jak
používat diskuse

comments powered by Disqus

Život
se jim otočil vzhůru nohama. Rodinu nomádů našli v poušti před 30 lety

Desítky let v izolaci od svého kmene strávila
rodina Pintupi Nine, kterou v 50. letech Britové... více

Lidé
0 04.01.2015 jum

Bez
pořádného výprasku by to nešlo, píše v Budoárové bibli koučka sexu

Napsala knihu a vede salon, kde lidem radí, jak
povýšit sex na umění. Betony Vernon ví, jak si užít... více

osobnost
0 29.12.2014 Kateřina
Hanáčková

Češi
si oblíbili originální dárky. Do rozvojových zemí posílají kozy i
slepice

Projekt Člověka v tísni Skutečný dárek už pomohl
darovat tisíce domácích zvířat lidem v rozvojových... více

Lidé
0 23.12.2014 Adéla
Skoupá

Jídlo
umí ovládat váš mozek, říká bývalá modelka. Teď radí s výživou

V Británii Gabriela Peacock radí se zdravou
stravou filmovým hvězdám i bohatým byznysmenům. Právě... více

rozhovor
0 24.12.2014 Jan
Babka

Nejkrásnější
dívka světa je opět z Česka. Jmenuje se Barbora Podzimková

Princeznou mezi nejkrásnějšími dívkami světa je
Barbora Podzimková z České republiky. Zvítězila v... více

Lidé
0 03.12.2014 jum

Žiju
vypůjčený život, všechny luxusní věci jsou na rok, říká Miss Universe

Když přijede Miss Universe a Miss USA do
plzeňského pivovaru, zprvu to vypadá jako srážka světů... více

rozhovor
0 16.11.2014 Ondřej
Formánek

Nejnovější

Trpaslík
si vyšlápl na lyžařského obra: Sporten usiluje o koupi Elanu

Český výrobce lyží Sporten podal nabídku na koupi
slavné slovinské lyžařské značky Elan. Elan je... více

Zpravodajství
0 11:53 Michal
Šenk

Francouzi
hledají další teroristy. Podezřelá z útoku v Paříži je v Sýrii

Francouzský premiér si myslí, že teroristé z
redakce Charlie Hebdo měli aspoň jednoho dalšího... více

Zahraniční
0 11:23 ČTK

Komentář
za minutu: Příliš mnoho Charlie

Je dobře, že Charlie byli na pietním pochodu v
Paříži i Bohuslav Sobotka a Lubomír Zaorálek. Místo vyvolávání Je suis Charlie
se ale už konkrétně... více

Komentáře
0 13:18 David
Klimeš

EPH
kupuje italské plynové a uhelné elektrárny od firmy E.ON

Akvizice je pokračováním již dříve avizované
strategie vstupu EPH na vyspělé západoevropské trhy.... více

0 14:46 mzs

Hochtief
postaví ČSOB novou budovu. Projekt se vejde do dvou miliard korun

Hochtief postaví novou kancelářskou budovu pro
banku ČSOB. Nejekologičtější projekt by se měl vejít... více

Reality
0 14:46 Veronika
Lešková

Soud
s Nečasovou projednával utajované informace. Veřejnost dovnitř nesměla

Soud z jednání vyloučil veřejnost, protože
výpovědi mohly obsahovat informace v režimu utajení.... více

Domácí
0 15:08 ČTK

Slovinský
tisk: Moravia Steel chce koupit ocelárny Štore Steel

Skupina Moravia Steel, která vlastní zejména
Třinecké železárny, chce podle slovinského tisku... více

Zpravodajství
0 13:00 ac

Budvar
loni uvařil rekordní množství piva. Většina se vypije v cizině

Národní podnik Budějovický Budvar v roce 2014
uvařil nejvíc piva ve své více než stoleté historii.... více

Zpravodajství
0 11:39 Lucie
Hrdličková

Češi
v listopadu více utráceli. Vývoj tržeb ovlivnil i počet pracovních dní

Sezonně očištěné tržby v maloobchodě se v
listopadu 2014 reálně meziměsíčně zvýšily o 0,4 procenta.... více

0 11:10 mzs

Billboardová
džungle v Praze nekončí, i bojovná TOP 09 uzavřela smír

Praha se nedokáže shodnout, jak venkovní reklamu
regulovat. Nejen hnutí ANO se nyní chce dohodnout... více

události
0 09:18 Václav
Dolejší

Žebříčky Nejčtenější | Nejoblíbenější

Policie
zastřelila oba obklíčené teroristy. Zemřel i útočník z obchoduPřečteno 54 098x

Kromě
čaje koktejl pesticidů. Časopis dTest varuje před dvěma zelenými čajiPřečteno 43 676x

Nejmladší
z údajných pařížských útočníků se sám vzdal policii. Vinu popíráPřečteno 39 943x

Nejvyšší
soud se zastal internetového piráta, nemusí platit 11 milionů korun2 080x

Kromě
čaje koktejl pesticidů. Časopis dTest varuje před dvěma zelenými čaji1 834x

Kdy
nás zabije islám1 638x

reklama

Práce

Kurzy

Product /
Brand manager/ka

Recruitment
Consultant - Headhunter

Customer
Quality Manager - Automotive

EXECUTIVE
ASISSTANT pro komerčního ředitele

OBCHODNÍ
ŘEDITEL (automotive)

Personalista/ka v NNO

Koordinátor /
back officer v NNO

Vedoucí
projektového týmu

Vedoucí
logistiky

Trainee -
juniorská manažerská pozice

Další nabídky práce »

DPH se zaměřením na zahraničí

Změny v účetních a daňových předpisech

ÚČETNICTVÍ VEŘEJNÉHO SEKTORU PRO NEÚČETNÍ - JAK ČÍST ÚČETNÍ
VÝKAZY

Účtování v cizí měně, kurzové rozdíly

Účetnictví, daně a daňová evidence s praxí na PC -
rekvalifikační kurz akreditace MŠMT ČR

DAŇOVÁ EVIDENCE

Školení DPH v praktických příkladech pro rok 2015

Smluvní zajištění Facility managementu (1 den)

Vlastnictví bytů se zaměřením na postavení a činnost
SVJ

JAK ODHADNOUT HODNOTU NEMOVITÉ VĚCI (A SPRÁVNĚ SE ROZHODNOUT O
KOUPI/PRODEJI)

Další
kurzy a školení »

Tip: MBA
studium - kompletní přehled »

reklama

reklama

On line obchod

Hospodářské
noviny PředplatitTýdeník
Ekonom PředplatitTýdeník
Respekt PředplatitMarketing
& Media PředplatitOdborné
tituly Předplatit

reklama

SMS

MMS

Mobilní verze

Newslettery

Přehled
titulů

Smluvní
podmínky

Prohlášení o cookies

Ochrana
osobních údajů

Copyright ©
1996-2015 Economia, a.s., Hospodářské Noviny iHNed ISSN 1213-7693

Informace o
inzerci, inzertní kontakt [email-masked],
redakční kontakt [email-masked].
Další kontakty zde.
Kariéra.

Infolinka 800 110 022

FacebookTwitterGoogle+LinkedINPocket