Národní park Šumava byl koncem 20. stol. napaden kůrovcovou kalamitou, jejíž řešení vyvolalo řadu odborných diskusí a sporů. Jedním z území, o které se vedou spory, zda jsou v něm přípustné lidské zásahy, je rezervace Trojmezná. Autor přibližuje pralesovitý charakter zdejších původních horských smrkových lesů a znaky typické pro středoevropský smrkový prales.
str. 190
Chůdovité kořeny v jedné linii rostoucích smrků jsou jedním ze znaků pralesovitých porostů horských smrčin. Foto M. Svoboda